Культивування солідарності та м'яка сила: промова президента України Зеленського в Японії 2022 року - Мацуока, Місато; Мацуока, Ріеко (Східноєвропейський журнал психолінгвістики, 2022)
Слова не лише описують світ, а й впливають на світ або змінюють відносини (Austin, 1965; Pinker et al., 2008). Із моменту вторгнення Росії в Україну в лютому 2022 року президент України Володимир Зеленський продемонстрував свою компетентність у впливі або навіть формуванні дипломатичних відносин за допомогою своїх слів та висловлювань. Це дослідження аналізує шляхи, якими він досяг успіху як стратегічний оратор (Lee & Pinker, 2010), встановлюючи відчуття солідарності з Японією на основі інструменту "м'якої сили" (термін Nye, 2004; 2011). Уважно вивчаючи його 12-хвилинну онлайн-промову в японському парламенті в березні 2022 року, ми дослідили, якою мірою його промова вплинула на японський народ, а також на відносини між двома країнами. Щодо методології, то дані англомовної версії промови було проаналізовано на основі теорії ввічливості (Brown & Levinson, 1987), яка ґрунтується на концепції "обличчя" / "іміджу"(Goffman, 1967), що є позитивною соціальною цінністю у соціальній взаємодії. Зокрема, всі висловлювання президента Зеленського було оцінено за трьома факторами стратегії ввічливості - відносною владою, соціальною дистанцією та вагою впливу. На основі цього аналізу та реакції в Японії у дослідженні доведено, що його промова мала не лише загрозливий для іміджу, а й сприятливий для нього ефект (Bayraktaroğlu, 1991), будуючи спільні основи як стратегію афіліації та генеруючи солідарність та м'яку силу. Автори висновують, що промова президента Зеленського в Японії сприяє зміцненню у свідомості японців солідарності з українцями та "м'якої сили", що заохочують японський уряд та його громадян продовжувати підтримувати Україну фінансово, психологічно та дипломатично.
Keywords: промова Зеленського; теорія ввічливості; солідарність; м'яка сила; мовленнєвий акт-прохання; спільні основи; імідж