Помірний жаль у Чині похорону: переклад термінів на позначення емоцій з православного Парастасу - Шмігер, Тарас (Східноєвропейський журнал психолінгвістики, 2022)
Метою цієї статті є розглянути особливості відтворення стародавніх термінів на позначення емоцій та пов’язаних із ними словами сучасними мовами. Аналізованими текстами є Велика Єктенія та молитва «Боже духів і всякої плоті» з візантійського (православного) Чину похорону (його частиною є Парастас): оригіналами служать церковнослов’янський і грецький тексти, а переклади зроблено українською, польською та англійською мовами. У релігійному контексті стародавні терміни на позначення емоцій зазвичай містять психічні реакції та християнські асоціяції, які не завжди присутні в сучасному вжитку. Крім того, емоції, використані в похоронних текстах, ніколи не бувають патосними, а позитивні та негативні емоції ідеально збалансовані. Особливу увагу приділено емоції гніву, яка виступає як етичне поняття і слугує синонімом божественної кари в середньовічних слов’янських культурах. Пошук еквівалентів термінів на позначення емоцій має відбуватися згідно з двома напрямків рецепції: біблійної лексики та патристичної інтерпретації. Хоча зміна значень від фізичного спокою до духовного спокою, смерти й инших смертельних асоціяцій значною мірою залежить від основ християнської теології, дослідження концептуальних матриць термінів на позначення емоцій показує, що навіть такі універсальні емоції, як страх і радість, містять певний простір для національної інтерпретації душевних станів вірників і тлумачення самого Божества. Причому перекладачам варто пам’ятати, що концептуальна матриця термінів на позначення емоцій радикально змінилася після Просвітництва, а пошук вдалих еквівалентів стимулює їх бути проникливими й творчими.
Keywords: терміни на позначення емоцій, літургійний переклад, Чин похорону, Парастас, Східне християнство / Православ'я